Jei kurtumėte visatą gyvybei, manau, ją kurtumėte kitaip.
Nėra įrodymų, kad mūsų visata yra suprojektuota ar tikslinga.
Aš taškelis ant taškelio, tarp kitų taškelių,
skriejantis aplink taškelius tarp visų taškelių.
Manęs nėra, aš nereikšmingas, aš bevertis!
Nesuprojektuotas, betikslis.
Aš taškelis tarp taškelių.
Ar mes tikrai tik nereikšmingi taškeliai
atsitiktinėje visatoje?
Ar tikrai mes beverčiai?
Tai dramatiški teiginiai, bet ne visi taip galvoja.
Tiesą sakant, kai kurie žymūs mokslininkai nesutinka.
Pasaulinio garso fizikas ir matematikas Frymanas Daisonas sako:
„Kuo labiau tyrinėju visatą ir jos struktūrą,
tuo daugiau įrodymų randu, kad visata žinojo, jog mes ateisime.“
Galbūt, tai nėra sutapimas, kad Žemė yra tinkama gyventi.
Susitikome su fiziku Bijanu Namati,
daugiau nei 16 metų dirbusiu
NASA reaktyvinių variklių vyr. inžinieriumi.
Per pastaruosius dešimtmečius išsiaiškinome,
kad apskritai visatos ir konkrečiai mūsų planetos savybės,
tiksliai suderintos ne tik mūsų išlikimui, bet ir mūsų klestėjimui.
Žemė yra ne tik tinkama gyventi, bet ir dar geriau.
Ji svetinga.
Ji tokia.
Įsivaizduokite, esate astronautas, nusileidęs tolimoje planetoje.
Ten nėra vandens, deguonies ir temperatūra siekia minus 300 laipsnių.
Jūs pasmerkti.
Bet tolumoje pamatote statinį.
Kuo labiau artėjate, tuo jis atrodo panašesnis į namą.
Atidarę duris pajaučiate, kad ten šilta ir yra deguonies.
Nusivilkę kostiumą, randate čiaupą iš kurio teka geriamasis vanduo,
ir šaldytuvą, prikrautą sveiko ir skanaus maisto.
Kokia pirmoji jūsų mintis?
Namas ir viskas, kas jame yra, buvo atsitiktinio gamtos proceso produktas?
Ar namus kažkas sukurė, kad rūpintųsi
ir patenkintų jūsų poreikius.
Kažkas tai paruošė kaip namus žmonėms, kaip jūs.
Mūsų planeta, Žemė, yra tie namai.
Mes gyvename sausumos planetoje.
Joje yra vandens ir anglies, kurie yra būtini gyvybei.
Reikiamo santykio deguonies ir azoto atmosfera
yra kaip tik tinkama gyvybei klestėti.
Turime plokščių tektoniką, kuri užtikrina mineralų cirkuliaciją.
Turime magnetosferą, kuri saugo mus nuo kenksmingos radiacijos.
Mėnulis stabilizuoja mūsų ašies posvyrį, todėl klimatas išlieka stabilus.
Saulės sistemą valo milžinės dujinės planetos, ypač Jupiteris,
kurios apsaugo mus nuo pavojingų kometų ir asteroidų,
Esame energingos ir labai stabilios žvaigždės gyvybei tinkamoje zonoje,
kuri pati yra gyvybei tinkamoje zonoje
brandžioje galaktikoje, kurioje gausu metalų.
Taigi Žemė yra nepaprastai reta.
Mūsų visatoje nėra jokio plano ar tikslo.
Ar vis dar kyla ši mintis?
Net jei Žemė turi tiksliai tokias sąlygas,
kurios reikalingos palaikyti gyvybei?
O kaip dėl visatos ir fizikinių dėsnių, kurie palaiko tvarką?
Tai vadinama tiksliu suderintumu.
Kosmologinės fizikos specialistas Frankas Tipleris paaiškina.
Tikslus suderintumas fizikoje reiškia stebimą faktą,
kad jei šiek tiek pakeistume gamtos konstantas,
gyvybė šioje visatoje niekada neatsirastų.
Įsivaizduokite, kad turite visatos programėlę,
kurioje galite keisti fizikos dėsnius nuo laiko pradžios.
Pradedant nuo gravitacijos,
jei ji per stipri, žvaigždės būtų nestabilios ir mirtinos gyvybei.
Per silpna gravitacija apsunkintų žvaigždės anglies ir deguonies gamybą.
Vėlgi, nebūtų jokios gyvybės.
Tai paaiškins Styvenas Mejeris, įgijęs daktaro laipsnį Kembridže.
Gravitacijos jėga nei per stipri, nei per silpna.
Šviesos greitis nei per didelis, nei per mažas
Šių pagrindinių jėgų santykis subtiliai subalansuotas.
Mūsų visata yra būtent tiksliai tokia, kokios reikia gyvybei.
Taigi ji turi būti tiksliai tokia.
Tačiau materialistai sako, kad mus tiesiog pasisekė su gravitacija.
Nustatykim visatos programėlę atsitiktinai ir paspauskime mygtuką.
Kokia tikimybė, kad pasiseks pasirinkti tokį gravitacijos nustatymą,
kuris bus tinkamas gyvybei?
Mokslininkai apskaičiavo tikimybę ir atsakymas...
Nelabai kokia.
Turi minty, kad šansai maži, pavyzdžiui, vienas iš šimto?
Sakyčiau, vienas iš milijono.
Tiesą sakant, su gravitacija yra dar blogiau.
Blogiau nei viena galimybė iš milijardo trilijonų trilijonų...
Vadinasi, man sakai, kad galimybė yra...
Taip! Taip!
Visi mėgstame siekti neįmanomo, bet štai kur problema.
Tai ne tik gravitacija.
Yra daugybė kitų fizikinių dėsnių,
kurie irgi turi būti tiksliai suderinti, kad visatoje atsirastų gyvybė.
Kai kurie iš jų yra dar labiau suderinti ir mažiau tikėtini nei gravitacija.
Be tikslaus suderintumo mūsų visata būtų siaubo istorija,
kokios net Stivenas Kingas nesugalvotų.
Pati pasaulio konstrukcija, ir kad, atrodo, esame vienintelė gyvenama planeta visatoje,
verčia manyti, kad jei būtume atsitiktinai atsiradę,
laimėti loterijoje būtų taip lengva, kaip mesti monetą.
Todėl aš linkęs tikėti protinguoju sumanymu.
Nobelio premijos laureatas, fizikas Čarlzas Taunsas, teigė,
„Moksliniu požiūriu, protingas sumanymas atrodo visai realus.
Ši visata yra labai ypatinga. Nuostabu, kad ji atsirado būtent taip.“
Žinoma, mokslininkai materialistai teigia turintys geresnį atsakymą.
Multivisata yra akivaizdus ir paprastas natūralistinis paaiškinimas.
Multivisatos idėjoje pripažįstama, kad sąlygos,
būtinos gyvybei atsirasti šioje visatoje, yra ypač neįtikėtinos.
Tačiau ji daro prielaidą, kad egzistuoja milijardai kitų visatų,
ir mes tiesiog atsidūrėme toje laimingoje visatoje.
Nepamirškite, kad nėra jokių įrodymų, jog kitos visatos egzistuoja.
Nėra jokių eksperimentais patikrintų fizikos dėsnių,
įrodančių, kad kitos visatos egzistuoja.
Nėra įrodymų apie nykštukus,
nėra įrodymų apie vienaragius,
nėra įrodymų, kad egzistuoja kitos visatos
su skirtingomis šių fundamentaliųjų konstantų reikšmėmis.
Ir dar viena problema, susijusi su multivisatos paaiškinimu.
Nauji mechanizmai, kurie buvo pasiūlyti kaip galimi būdai visatoms sukurti,
patys reikalauja tikslaus suderintumo.
Taigi, norint paaiškinti tikslų suderintumą,
reikia anksčiau egzistavusių visatų kūrimo mechanizmų,
kuriems patiems reikia tikslaus suderintumo.
Galiausiai liekate ten, nuo kur ir pradėjote.
Daugybė gamtos aspektų, tiksliai suderintų gyvybei, yra pribloškiantys.
Visi šie įrodymai rodo, kad nesate nereikšmingas.
Jūs nesate atsitiktinumas.
Ir nesate bevertis.
Kažkas apie jus galvojo. Kažkas galvojo apie mus visus.
Mes nesame materialistai.
Mes matome žmogaus sielą.
Mes patiriame meilę.
Gyvename su tikslu.
Kovojame už teisybę.
Esame tylioji dauguma ir daugiau nebetylėsime.